‪NETFLIX PREZINTĂ
‪Repede, Gus! Haide!
‪- Vin! ‪- Haide!
‪- Stai așa! Nu pleca! ‪- Bună, Copi!
‪Bună, dle Manuel! ‪Bună dimineața, dnă Cuca!
‪- 'Neața! ‪- Bună dimineața!
‪Aveți grijă, copii!
‪Ai grijă, Copi!
‪- Fata aia e plină de energie! ‪- Mă scuzați!
‪Baloane de vânzare!
‪Scuze, domnule!
‪- Scuze! ‪- Ai grijă, fetițo!
‪Bună dimineața,Tataie!
‪Hei, nu arunca pe jos!
‪Ai grijă, Copi! Îl pierzi!
‪L-ai pierdut.
‪Hei! Ai grijă, fato!
‪Scuze, domnule!
‪Nu-l pot controla!
‪- Doamne! ‪- Chiloții mei!
‪Taie coarda!
‪Gus, tai-o!
‪- Hei, fetițo… ‪- Xico!
‪Bravo, Xico!
‪Vai!
‪Au!
‪Nana Petra.
‪Îmi explici ‪de ce lenjeria intimă a dlui Rodolfo
‪zboară prin oraș?
‪Păi…
‪Fără scuze, Copi!
‪Cum vei rezolva problema?
‪Știu!
‪Facem un concurs.
‪Nu-mi place când vorbești așa, Copi.
‪Am spus „concurs”, bunico.
‪Slavă Domnului!
‪Știi că nu-mi place ‪când spui „conjur” sau „conspir”,
‪fiindcă sună neplăcut.
‪Care va fi concursul?
‪Vom aduna gunoiul… împreună!
‪Mă duc să-mi hrănesc vaca.
‪Vezi, Copi? Am rămas doar noi.
‪Ba nu, prostuțule!
‪Serios? Și cine mai e aici?
‪Xico!
‪Hei!
‪Ce sătuc liniștit!
‪Pe cuvânt!
‪Precum am mai zis, dragi investitori,
‪proiectul ăsta e o mină de aur.
‪Ce surprinzător!
‪Foarte.
‪Dar ați zis că nu e doar aur, domnule.
‪Ați mai menționat și…
‪Minerale, gaze naturale, chiar diamante.
‪Și cum vom ajunge la aceste minuni?
‪Aruncând muntele în aer ‪cu tone de praf de pușcă și de dinamită
‪și extrăgând gazul ‪prin fracturare hidraulică.
‪Fracturare hidraulică? ‪Am auzit de asta, dar…
‪Nu știi ce-i fracturarea hidraulică?
‪Nu, nu știe.
‪Fracturarea hidraulică, dragă dle Wang,
‪e viitorul!
‪E o procedură simplă.
‪Vom săpa până la 5,000 de metri.
‪Apoi vom injecta pământul ‪cu câteva tone de apă,
‪plină cu metanol, benzen, ‪etilbenzen și chiar toluen!
‪Apoi, scăpăm de tot ce ne stă în cale.
‪Și la urmă, aruncăm ce nu ne trebuie!
‪Așa vom lua ce ascunde mama natură
‪în adâncuri!
‪Și, spuneți-ne, unde e locul ăsta
‪în care vom investi?
‪Muntele acesta nesemnificativ
‪se găsește… aici.
‪MINERALE RARE ‪ALTITUDINE: 4,745 M
‪Ce e, dragă mamă?
‪Cine te supără?
‪Ce e asta? De ce bat clopotele, bunico?
‪Fiindcă dl Manuel ‪îi cheamă pe oameni la o ședință.
‪- Acum? ‪- Da. E ciudat.
‪Copi, dă-mi șalul, te rog!
‪Xico…
‪Xico!
‪Repede, că stă să plouă!
‪Dragi cetățeni ‪din San Jaime de las Jaibas,
‪v-am chemat aici
‪ca să vă dau vești bune.
‪Progresul a ajuns în sfârșit
‪în dragul nostru sătuc, da?
‪Ce emoționant!
‪De când m-ați ales primar ‪în San Jaime de las Jaibas,
‪dragii mei Jaiminos ai crabilor,
‪n-am făcut decât să muncesc pentru binele
‪dragului nostru… ‪Nu doar dragului, ci iubitului nostru sat.
‪Hei, doamnă!
‪…cu adevărată solidaritate…
‪De ce numele satului nostru ‪conține cuvântul ‪„jaibas”?
‪Fiindcă ‪„jaibas”‪ înseamnă „crabi”, ‪iar demult, ținutul ăsta era sub ape.
‪Când? Acum 20 de ani?
‪Nu, copil obraznic!
‪Acum milioane de ani.
‪Milioane?
‪Și câți ani aveați dv.?
‪De aceea e timpul
‪ca averea ascunsă de atât timp ‪în muntele acela…
‪să fie a noastră.
‪Ce?
‪Ce tot spui, Manuel?
‪Muntele e deja al nostru.
‪Și e cea mai mare comoară a noastră.
‪Da, Nana Petra, da.
‪Dar ideea e că muntele acesta este
‪plin de aur!
‪Ne-ar fi de folos, nu?
‪Iar domnii aceștia eleganți
‪au venit ca să ne ajute ‪să ne bucurăm de averea muntelui.
‪Nu uitați, e al nostru, ‪dar poate fi și mai al nostru.
‪Ce ziceți?
‪Nu mi-ar strica puțin aur.
‪Nici mie.
‪Aș putea să-mi pun ‪tiroliana pe care mi-o doream.
‪Ce-i cu voi?
‪Cum puteți să vă gândiți la asta?
‪Ascultă, bunico,
‪dacă vrei să reprezinți opoziția,
‪du-te la Congres!
‪Și tu poți să te duci…
‪Bunico!
‪Cât ar dura extragerea aurului?
‪Doar câteva săptămâni,
‪dragii mei „jamaicani”.
‪Jaiminos ai crabilor.
‪Tot aia.
‪Și cât am primi fiecare?
‪Va trebui să facem niște calcule,
‪să mărim variabilele, ‪să scădem greutățile,
‪să adăugăm procentajul de risc,
‪apoi să împărțim ‪la numărul la care te gândeai.
‪Mă văd deja toată gătită, Policarpo!
‪Și cum vreți să scoateți astea ‪din muntele nostru?
‪E simplu, draga mea doamnă încărunțită.
‪Folosim fracturarea hidraulică!
‪Hei, stați puțin!
‪Am citit despre fracturarea hidraulică ‪și nu e bună!
‪Stai liniștită! Nu-i așa de rea, fetițo.
‪De fapt, procesul e prietenos cu natura.
‪În cel mai rău caz, ‪vă poate distruge culturile,
‪otrăvi vitele
‪și provoca niște cutremure.
‪Nu mai înțeleg.
‪Dar foarte ușoare… Foarte ușoare.
‪Rețineți, „Jaiminians”…
‪Jaiminos ai crabilor.
‪Rețineți, sunt două tipuri ‪de oameni în lume,
‪cei care obțin tot ce vor
‪și cei care n-au curaj să încerce.
‪Ei bine, eu știu ce vrea.
‪Dar nu uitați, ‪dragii mei Jaiminos ai crabilor,
‪eu am avut ideea asta minunată.
‪Deci, când voi candida ‪ca să fiu guvernator,
‪să nu-l uitați pe dragul…
‪Adică,
‪pe iubitul vostru Manuel.
‪- Trăiască dl Manuel! ‪- Dl Manuel!
‪Sunteți cel mai bun!
‪Trăiască rock-and-rollul!
‪Tu ai grijă de noi,
‪iar noi vom avea grijă de tine.
‪Stați!
‪Așteptați! Nu știți…
‪Tataie!
‪Să vorbim.
‪Nu acum, dragă Petra.
‪Nu vezi că-s amărât, cenușiu și ruginit?
‪Mai bine mă duc să mă odihnesc,
‪căci am muncit toată ziua.
‪Cuca, ajută-mă!
‪Te implor!
‪Și să-i iau fiului meu șansa ‪de a deveni guvernatorul statului,
‪pentru un simplu munte?
‪Petra, mereu idealistă!
‪Haide! Avem alte căi, ‪dar trebuie să le deschidem.
‪Nu, Xico?
‪Căi? Să le deschidem?
‪Haideți! Aștept!
‪Spune-mi, dragă Manuel,
‪ce nebunie pui la cale?
‪Ce să zic, mamă? ‪Mami, draga mea mamă.
‪Doar nu ai de gând
‪să arunci muntele în aer, ‪cum ziceau oamenii aceia.
‪Mamă! Niciodată, mamă!
‪Abia îl vor zgâria,
‪puțin aici, puțin acolo.
‪Nici nu se va vedea.
‪Îmi promiți, ca un băiat bun ce ești?
‪Te-am mințit vreodată, mamă?
‪Eu? Mă cunoști doar, mamă.
‪Bine. Atunci, voi dormi liniștită.
‪Noapte bună, mami, odihnește-te…
‪în pace.
‪Bunico, despre ce căi vorbeai?
‪De ce trebuie să le deschidem?
‪Și încă ceva,
‪de ce vorbești cu muntele ‪de parcă ar fi o persoană?
‪Te-am văzut… de mai multe ori.
‪Copi, sunt bătrână și obosită.
‪Putem să ne culcăm?
‪Vezi, Xico?
‪Încă o întrebare fără răspuns.
‪Ce vrei să spui?
‪Atunci când nu-ți convine ceva, ‪îmi ascunzi lucruri.
‪Copi, îți promit ‪că într-o zi vei înțelege.
‪Sigur.
‪Cum voi înțelege
‪și de ce mama a plecat ‪și nu s-a mai întors după mine.
‪Ai răbdare, Xico!
‪Ai răbdare!
‪Copi!
‪Gus, ce cauți aici?
‪Merg mai devreme la școală.
‪Haide! Suntem în vacanță.
‪Am auzit ceva și m-am uitat pe geam.
‪- Și am văzut-o pe Nana Petra… ‪- Nana Petra!
‪- Am pierdut-o din cauza ta! ‪- Cum adică din cauza mea?
‪Haide!
‪Tataie.
‪Parola?
‪Sunt Petra. Te rog, deschide!
‪Ca să vezi!
‪Ce minunată ești!
‪Oprește-te, Tataie!
‪Nu am chef de prostiile tale.
‪Muntele e în pericol.
‪Draga noastră Mamă?
‪Știi că mereu există oameni lacomi și răi.
‪Dar, ultima oară a fost în pericol când…
‪Trebuie să deschidem iar căile, ‪să reunim cele trei pietre
‪și să-l găsim pe mesager.
‪Doamne, draga mea Petra, ‪noi ne simțim tineri,
‪dar suntem prea bătrâni pentru asta.
‪Dar noi suntem ‪gardienii pietrelor, Tataie.
‪- Despre ce vorbesc? ‪- Cu pietrele nu-i mare lucru.
‪Sigur.
‪Dacă va fi dispusă ‪să-și unească piatra cu ale noastre.
‪Și căile, tu le poți deschide.
‪Dar, cât despre mesager,
‪eu nu mă bag, sincer.
‪Dacă e nevoie,
‪mă duc în munte după el.
‪Știi ce înseamnă asta, draga mea Petra?
‪Vei ajunge precum fiica ta, Lupita.
‪Muntele a cerut-o
‪și muntele
‪o are.
‪Trebuie să facem ceva.
‪Știi că mă bag,
‪dar nu știu dacă ea o va face.
‪Hei, Copi, cum adică mama ta… Copi?
‪Repede, Xico!
‪Vom începe săpăturile extreme.
‪Trebuie să ajungem la locul ‪care ne va fi centrul de lucru.
‪Și care e acela?
‪Un loc de care nu-i pasă nimănui.
‪Petra.
‪Cuca.
‪Ce cauți la mine acasă?
‪Poate m-am pierdut
‪și am ajuns în iad.
‪De ce nu te speli?
‪Și tu de ce nu-ți aranjezi…
‪Ajunge!
‪Fața.
‪Suntem gardienii pietrelor.
‪Și ce-mi pasă mie?
‪Trebuie să ne înțelegem, ‪ca să unim pietrele.
‪Nu-i voi da nimic din ce am.
‪Muntele e în pericol.
‪Știi asta.
‪Nu-i nevoie să-ți amintesc
‪a cui e vina.
‪Avem nevoie de piatra ta.
‪Ți-am spus, Petra,
‪aspirațiile politice ale lui Manuel ‪sunt mai importante decât…
‪Nana Petra, Copi a dispărut!
‪S-a dus în munte!
‪Ce? De ce?
‪Ca să-și caute mama!
‪Ce vezi, cățelușule?
‪Ce vrei să spui, băiete?
‪V-am auzit pe dv. și pe Tataie.
‪A zis că fiica dv. e blocată în munte.
‪Înainte să pot spune ceva, ‪Copi a fugit cu Xico.
‪Cuca, piatra.
‪Mi-am pierdut deja fata. ‪N-o să-mi pierd și nepoata.
‪Dă-mi piatra! Repede!
‪În sfârșit!
‪Nu mai ești așa de dură, nu?
‪Acela e un trilobit?
‪Da.
‪De când San Jaime de las Jaibas
‪era sub ape.
‪Și?
‪Singurul care îi poate chema,
‪ca să facă ce e nevoie, e mesagerul.
‪Mă duc să-l caut.
‪Petra,
‪știi că nu vei ajunge ‪în centrul muntelui în viață.
‪Ești prea bătrână, dragă Petra.
‪Dar cineva trebuie să ducă pietrele acolo.
‪Mă duc eu.
‪Copi și Xico sunt prietenii mei.
‪Nu, Gus.
‪E prea periculos.
‪Însă, fără piatră, nu vor găsi calea, nu?
‪Mai întâi trebuie ‪să-i ducem piatra mesagerului.
‪Stai liniștită, Nana Petra!
‪Mă descurc.
‪Gus, așteaptă!
‪Stai liniștită, dragă Petra!
‪Copiii aceia sunt puternici.
‪Îi poți ajuta în felul tău.
‪Deschizând căile pentru ei.
‪Istoria se repetă.
‪Mamă, al meu munte,
‪te implor să-ți deschizi căile
‪și să le permiți acelor copii ‪să-l caute pe mesagerul din tine.
‪Vin la tine cu dragoste
‪și respect.
‪Ai grijă de ei, cum avem și noi de tine.
‪Intrarea în munte sigur e pe aici.
‪E singura cale.
‪Ce e?
‪Xico, ți-e frig, cățelușule?
‪Ești albastru.
‪Să intri în munte, ai venit, firește.
‪Să nu crezi că mă păcălești. ‪Tu ești Copi, el Xico este.
‪Aș dori să mă prezint.
‪Tochtli sunt, un iepure măreț.
‪Vorbesc mult, nu vreau să mint. ‪Nu îți convine, ești nătăfleț.
‪Ești un iepure… care vorbește?
‪În rime.
‪Și tu vorbești, Xico?
‪Vorbesc? Da, vorbesc!
‪Exact ca tine. Și nu-i mare lucru.
‪Mă bucur să te aud, amice.
‪Nu e vreo vrăjitorie.
‪Firea ta, foarte curioasă, ‪te-a adus discret,
‪unde-ți zace marele secret.
‪Nu înțeleg nimic din ce zice.
‪Am venit ca s-o caut pe mama. ‪E prinsă în munte.
‪Haideți, haideți! De căile vrei ‪să deschid, doamna pe mine m-a numit.
‪Este o zi ideală pentr-un destin împlinit.
‪Stați! Vin și eu.
‪Ce cauți aici?
‪Poftim! Nana Petra ‪m-a rugat să-ți dau asta.
‪Vin mașinile ‪și doar mesagerul ne poate ajuta.
‪Sigur el ne poate zice unde-i mama ta.
‪Sunt pietre…
‪Pietrele.
‪Da, da, pietrele!
‪Un iepure care vorbește!
‪- Și vorbește în rime. ‪- Ce? Și tu vorbești?
‪Repede, repede!
‪Trebuie să fugiți, calea este doar una!
‪Vă pot asigura că-n curând ‪nu va mai fi nici una!
‪- Tochtli, nu vii? ‪- Nu, sunt un iepure, nu un șarpe.
‪Mă recunoști de departe.
‪Citesc soarta lumii în buricul lunii.
‪- Se închide! ‪- Să mergem!
‪Unde suntem?
‪În munte.
‪Știu, Xi… co.
‪Scuze, nu m-am obișnuit că vorbești.
‪Xico, ești verde!
‪Stai liniștit, Xico! Sigur e lumină aici.
‪E cam ciudat.
‪Stați pe loc!
‪Cine sunteți?
‪- Cine a vorbit? ‪- Copacul.
‪- Copacul? ‪- Copacul?
‪Ar trebui să vă obișnuiți cu asta.
‪Nu ești din piatră, ca ceilalți copaci.
‪De fapt… Sunt singurul ‪care nu s-a transformat în piatră.
‪Asta s-a întâmplat cu restul?
‪Mor, puțin câte puțin.
‪Toți copacii se transformă în piatră.
‪Cu cât se apropie mai mult mașinile ‪ca să distrugă pădurea,
‪cu atât se simt mai amenințați.
‪Ce câine deștept!
‪Dle Copac, am venit ca s-o caut pe mama.
‪- Și pe mesager. ‪- Am adus aceste pietre.
‪Înțeleg.
‪Ca să vezi!
‪Nu credeam că cineva
‪se va întoarce așa de repede.
‪Bine ați venit, posesori ai pietrelor!
‪- Ce se petrece? ‪- Plângi?
‪Uneori plângem,
‪alteori râdem.
‪Acum plângem,
‪dar poate, cu venirea voastră,
‪vom râde din nou.
‪Poftim! Când îl veți găsi pe mesager,
‪el va ști ce să faceți cu ele.
‪Să găsiți…
‪Nu! Au venit.
‪Nu din nou! Nu!
‪Fugiți!
‪Nu pierdeți vremea.
‪Sunt trei lucruri ‪care nu trebuie pierdute.
‪- Vremea. ‪- Puterea.
‪Și banii.
‪Bun venit în viitor,
‪dragul și stimatul meu prieten grăsuț!
‪Nana Petra.
‪Nu-l găsesc pe Gus.
‪Am crezut că poate e cu Copi.
‪Carmen, trebuie să vorbim.
‪Asta da izbitură, fraților.
‪Ce faceți? Care-i treaba?
‪La ce vă uitați? Sunt așa de urât?
‪Ești hidos.
‪Taci!
‪Arăți ca un șobolan.
‪Am zis să taci!
‪E oposum.
‪Sunt Tlacuache… și sunt mândru de asta!
‪Ascultă, domnule! Ascultă, domniță!
‪Mă recomand, mă prezint… Tlacuache,
‪singurul marsupial mexican.
‪Nu-s imitație, nu-s fals.
‪Complet, cu coada cheală
‪și cu marsupiu la burtică.
‪Mereu e de folos.
‪Priviți! Cumpărați acum! ‪Luați un Tlacuache acasă!
‪Nu uitați, dacă e făcut în Mexic, ‪e făcut cum trebuie.
‪Mă scuzați! Defect profesional.
‪Spuneți-mi, băieți! Ce vă aduce aici?
‪Am venit ca să-l găsim pe mesager.
‪Și pe mama.
‪- Cu aceste pietre. ‪- Și cu aceste lacrimi din copac.
‪Vai!
‪Sunteți super pregătiți.
‪Pietrele faimoase care se găsesc mereu.
‪Lacrimile copacului Ahuehuete.
‪Bune tare împotriva ochiului malefic.
‪Și un câine Xoloitzcuintle.
‪- Mov. ‪- Mov?
‪Acum sunt mov?
‪Știți ceva, băieți?
‪Mai bine intrați.
‪Lucrurile o vor lua razna pe aici.
‪Și-n plus,
‪mi se pare că pereții au urechi pe aici.
‪Haideți, copii!
‪Cum ai putut lăsa ‪să se întâmple asta, Nana Petra?
‪N-am putut evita asta.
‪N-ai putut evita?
‪Sunt doar copii.
‪Și despre ce prostii vorbești?
‪Nu-ți cer să înțelegi, Carmen.
‪Ci doar să ai încredere în mine.
‪I-ai trimis acolo ‪pe fiul meu și pe nepoata ta!
‪Nu pot să cred, Nana Petra!
‪Mai ales după ce au pățit ‪ginerele tău, Juan,
‪și Lupita!
‪Ai puțină milă,
‪draga mea Carmen!
‪Îmi pare rău, Tataie.
‪Crezi că acele companii ‪vor avea dubii înainte să distrugă tot?
‪Vor distruge orice pentru bani.
‪Distrug comunități întregi.
‪Omoară oameni!
‪Dar i-am mai învins, Carmen.
‪Mereu, de-a lungul timpului.
‪Nana Petra, oamenii aceia sunt înarmați
‪și dispuși să facă orice!
‪Să-ți reamintesc?
‪Juan și Lupita sunt morți.
‪Unde pleci, Carmen?
‪Tu poți sta aici și vorbi tâmpenii.
‪Mesageri, gardieni, pietre magice.
‪Eu mă duc să-i caut ‪pe fiul meu și pe Copi.
‪Ce ne facem, Petra?
‪Cum adică, Tataie?
‪Mergem după ea, desigur. ‪N-o putem lăsa singură.
‪Cei curajoși înaintează și mor.
‪Cei lași rămân și supraviețuiesc.
‪Și, uite, nu mai suntem mulți!
‪Haide! Nu aștept să termini de bolborosit.
‪Intrați! Simțiți-vă ca acasă, băieți!
‪Vreți să-mi vedeți comorile?
‪Priviți în jur!
‪Scuze, nu prea fac curat.
‪Salariul de șaman nu-i prea mare.
‪Cizma asta a străbătut tot deșertul.
‪Pălăria asta a zburat din Africa.
‪Jurnalul unui băiat leneș.
‪Chiloții ăștia…
‪câte ar avea de zis.
‪Micuțul Xoloitzcuintle e serios acum.
‪Hai, frate! Nu mă privi așa!
‪Știu că-s tare urât,
‪dar știți cine sunt?
‪Prometeul mexican, fraților.
‪Eu am furat focul de la zei, ‪ca să-l dau oamenilor.
‪Pe bune. Am furat focul cu coada.
‪De asta e arsă. Priviți!
‪Și de asta mai colecționez lucruri.
‪Din obișnuință.
‪Și tu, amice? Știi ce ești, nu?
‪- Da, sunt Xico. ‪- Da.
‪Și sunt un câine Xoloitzcuintle.
‪N-ai idee cine ești, nu?
‪Uite, amice, o să fiu sincer cu tine,
‪o să-ți spun cine ești.
‪Privește, puștiule!
‪Acesta ești tu.
‪Ești dintr-o rasă străveche, prietene.
‪Xólotl,
‪zeul asfințitului,
‪stăpân al stelei de noapte ‪și al lumii din adâncuri, te-a creat.
‪Stră-stră-stră-străbunicul tău
‪Xólotl te-a creat dintr-o așchie
‪din osul vieții.
‪De aceea ești așa de slab.
‪Hei!
‪Stră-stră-stră-străbunicul tău
‪Nu-i cine știe ce
‪Ești magic.
‪Și ești vindecător.
‪Însoțitorul celor care trăiesc sub soare ‪și a celor morți, din întuneric.
‪Stră-stră-stră-străbunicul tău
‪Eu?
‪Stră-stră-stră-străbunicul tău
‪Și așa ai ajuns pe Pământ
‪Ca să-ți îndeplinești măreața misiune!
‪Deci, ești paznicul meu magic, cățelușule.
‪Stai așa!
‪Cum adică „cățeluș”?
‪Nu e pudel francez, prietene.
‪E un Xoloitzcuintle, fato.
‪Deci, respectați-l
‪pe cel care vă va ajuta ‪să treceți peste Mictlán
‪când veți da colțul.
‪Ceea ce, desigur,
‪e în viitorul îndepărtat, nu?
‪Mersi că m-ai apărat, dar ne grăbim.
‪Arată-ne unde să mergem!
‪Depinde, frate.
‪Intrați sau ieșiți?
‪Urcați?
‪Sau coborâți?
‪Îl căutăm pe mesager.
‪O căutăm pe mama.
‪Nu mai bine îi căutăm pe amândoi?
‪Ascultați, puștilor!
‪E un mesager?
‪Da.
‪Pentru a-l găsi, trebuie să mergeți mult.
‪Foarte mult.
‪Spre inima muntelui.
‪E de parcă ați merge ‪în centrul universului.
‪Acolo e o femeie.
‪Da!
‪Dar nu știu dacă e mama ta.
‪Te avertizez.
‪Cum ajungem acolo?
‪Trebuie să mergeți mult.
‪Foarte mult.
‪Spre inima muntelui.
‪E de parcă ați merge
‪în centrul universului.
‪Spre același loc?
‪Desigur, frate.
‪Și ce-i cu atâta mister?
‪Ca să pară mai tare.
‪Dacă e mai interesant, e mai valoros.
‪Înțelegi?
‪Ce e asta?
‪Oamenii aruncă muntele în aer.
‪- De unde știi? ‪- E magic.
‪- Tlacuache! ‪- E mort?
‪Nu, asta fac ei.
‪Când sunt în pericol, ‪se prefac a fi morți.
‪Plecați!
‪Am pus-o! Și acum? Unde mergem?
‪Nu vorbi așa!
‪Parcă ești Tlacuache.
‪Tu vorbești ca dna Cuca, formal și corect.
‪- Hei! ‪- Hei, pe acolo!
‪Domnule, dragi parteneri,
‪iubiți parteneri, avem o problemă.
‪Femeia căruntă e dificilă.
‪Știam eu.
‪Domnule, aici, eu fac legea.
‪Dacă face scandal, o voi aresta, ‪căci stă în calea progresului.
‪Pur și simplu.
‪Spune-mi, bătrâno, ce mai e?
‪Ce parte din respectarea
‪muntelui nostru sacru n-ai înțeles?
‪Putem negocia, femeie bună.
‪Spune-mi, cât vrei?
‪Vrem să nu te mai opui, ‪să ne lași să exploatăm muntele.
‪Cât vreau? Nu pot fi cumpărată.
‪Doamnă, evident,
‪partenerul meu a vrut să zică
‪că aici, în oraș, sunteți „‪influencer‪”.
‪Hei, n-o insulta!
‪Eu o respect.
‪Mă refer că aveți influență ‪asupra oamenilor.
‪Și, dacă dv. vă supuneți, ‪nu ni se va opune nimeni.
‪Dle Manuel, dv. aveți puterea.
‪Nu puteți permite așa ceva.
‪Din păcate, conducătorul vostru
‪a semnat deja autorizația.
‪Vom anunța întreaga comunitate, ‪dle Manuel.
‪Și vă vom da în judecată
‪pentru distrugerea resurselor noastre.
‪Dați-i cu fracturarea hidraulică ‪și cu dinamita!
‪Sunt doi copii în munte!
‪Minți.
‪Nu, jur!
‪- Minți! ‪- Ba nu.
‪- Zi adevărul! ‪- Ăsta e.
‪- Nu te cred. ‪- Trebuie.
‪Străduiește-te mai mult!
‪- Nu știu ce să mai zic! ‪- Adevărul!
‪Acolo-s doi copii, iar unul e fiul meu!
‪Manuel, Gus și Copi sunt în munte.
‪Gus și Copi?
‪Și Xico.
‪Voi încerca să amân forarea.
‪Ce-ai zis? Vorbește mai tare!
‪Voi încerca să amân procesul.
‪Lașule!
‪Nu, îmi pare rău, Nana Petra,
‪dar azi ai mers prea departe.
‪Am zis „prea departe”? Mult prea departe!
‪Mereu te-ai priceput la cuvinte, Manuel.
‪Vom vedea dacă vei mai fi așa de elocvent
‪când Copi și Gus nu vor apărea.
‪Asta e altă poveste.
‪Dar azi ați arătat lipsă de respect.
‪Deși mă ocup de siguranța acelor copii.
‪O echipă de salvare cercetează zona.
‪Caută cu mare atenție… zona.
‪Nu înțelegi, Manuel.
‪Niciodată n-ai făcut-o.
‪Haide, Gus!
‪Nu mai pot merge. E prea fierbinte.
‪Suntem în deșert.
‪Da, dar în munte?
‪Aveți grijă! În spate!
‪Cine ești? De ce ne urmărești?
‪Sunt Xappan.
‪Spuneți-mi, unde mergeți?
‪Înainte să vă ucid!
‪O căutăm pe mama!
‪Suntem într-o misiune.
‪Și cu pietrele, vom salva muntele!
‪Pietrele!
‪Muntele acesta a fost creat de zei.
‪Trebuie distrus.
‪Zeii trebuie să plătească pentru trădare!
‪Fugiți!
‪Xico, ai fost foarte curajos.
‪Vai!
‪Vezi? Acum e portocaliu.
‪Știu.
‪Câinele tău e radioactiv.
‪Ți-am zis, Xico e magic.
‪Știți că vă aud, nu?
‪Haideți, să bem apă, ‪ca să ne continuăm drumul!
‪Sunt tare obosită!
‪Ceva…
‪nu e bine.
‪Copi!
‪Răzbunare!
‪Nana Petra.
‪Petra, draga mea.
‪Fetița mea.
‪Nu, Copi!
‪Nu poți face nimic.
‪Mă doare pieptul.
‪Și sunt amețită.
‪Xico, are febră mare.
‪Vei fi bine, Copi, promit!
‪Trebuie să facem ceva, dar ce?
‪Ai grijă de ea! Îl voi găsi pe mesager.
‪Sigur o poate ajuta pe Copi.
‪Nana Petra.
‪Carmen…
‪A fost de parcă…
‪Petra Padilla, ‪Espiridión García, Carmen López.
‪Sunteți liberi.
‪Cineva v-a plătit cauțiunea.
‪Cine?
‪Petra.
‪Cuca.
‪Cum de te-ai răzgândit?
‪Dacă nu deosebim, la vârsta noastră, ‪ce-i drept de ce nu e drept…
‪Avem multe de făcut. Repede!
‪Repede! Trebuie să-i avertizăm pe oameni
‪de intențiile reale ‪ale acelor răufăcători!
‪Să mergem!
‪Bine!
‪REVIN ÎN ZECE MINUTE
‪Xico…
‪Putem începe fracturarea hidraulică!
‪Acesta e momentul mult așteptat.
‪Momentul în care milioane și milioane
‪de litri de metanol și de etilbenzen
‪vor topi piatra muntelui,
‪ca sfredelul să treacă prin ea
‪ca prin brânză.
‪Dle Frevler, n-ați spus ‪că veți folosi așa de multă dinamită.
‪Sincer, dragă prieten, nu-mi pasă.
‪- Aici! ‪- Plecați! Nu sunteți bineveniți!
‪Spirite supranaturale!
‪Spiritele nu există!
‪Domnule!
‪Am venit ca să protestăm!
‪Domnule, sunteți sigur? Căci…
‪Pregătiți injectarea!
‪Injectați!
‪Copi…
‪Te-am dezamăgit, fetița mea.
‪Xico…
‪Trezește-te, Xico!
‪Călătoria ta nu s-a terminat.
‪Hei, cunosc vocea asta.
‪Eu te-am chemat, Xico.
‪Ți-am cerut să vii aici.
‪Și Copi? Trebuie s-o ajut!
‪Mai întâi, ajută-ne pe noi!
‪Te-am… Te-am mai văzut.
‪Ești…
‪Da, Copi e fiica mea.
‪Lupita!
‪„Lupita”.
‪De mult nu mi-am mai auzit numele.
‪Ce faci aici? De ce ai plecat?
‪N-am plecat, Xico.
‪N-am plecat niciodată.
‪Am fost aici, drept asigurare, ‪dar oamenii aceia se întorc mereu.
‪Cu mașinăriile și cu armele lor, ‪cu ambiția lor,
‪aducând moarte și distrugere.
‪Plecați de aici!
‪Nu vă vrem aici!
‪Plecați!
‪Juan!
‪Nu!
‪Juan!
‪Lupita…
‪ai grijă de Copi!
‪Nu putem să mai trecem prin asta.
‪Oamenii vor încerca ‪să distrugă iar muntele.
‪Trebuie să plec.
‪Pentru ea, pentru toți.
‪Voi sta cu tine, ca să apăr muntele.
‪Tatăl lui Copi… a fost ucis?
‪Da, pentru c-a apărat muntele.
‪Și acum…
‪Astea s-au întâmplat ‪fiindcă nu l-am găsit pe mesager?
‪Nu, Xico.
‪Ceea ce vezi e viitorul.
‪Ce se va întâmpla ‪dacă nu-ți îndeplinești misiunea.
‪Dar sunt doar un câine Xoloitzcuintle.
‪Și sunt slab… și mic.
‪Ești mai mult de atât.
‪Eu?
‪Trebuie să te întorci la Copi și la Gus.
‪Dar nu știu cum s-o salvez.
‪Lacrimile, Xico.
‪Și, mai important, soluția e în tine…
‪în interiorul tău.
‪Dar cum voi urca acolo?
‪Te rog, ajută-mă să o salvez pe Copi!
‪- Nu vii? ‪- Nu eu hotărăsc.
‪Ai grijă de Copi!
‪Mereu să ai grijă de ea, Xico!
‪Trebuie să ne grăbim, ‪înainte să fie prea târziu.
‪Am un prieten care ne poate ajuta.
‪Nu, frate! Ajunge, frate!
‪Tlacuache, avem nevoie de tine!
‪Xico! M-ai speriat, amice!
‪Sigur că vă ajut, amice. Normal.
‪Rezistă, Copi! Haide!
‪Hai, bea niște apă!
‪Dinamita e pregătită!
‪Haide, mișcați mașinile!
‪Haideți!
‪Repede!
‪Ce mai aștepți? Spre dreapta!
‪Spre dreapta! Așa!
‪Așa!
‪- Tot așa! Nu vă opriți! ‪- Haideți!
‪Ai încredere, Carmen!
‪Încă se poate întâmpla o minune.
‪De ce durează așa de mult?
‪M-ai dezamăgit enorm.
‪Să știi.
‪Pentru muntele nostru!
‪Da!
‪Vedeți voi…
‪Copi are nevoie de tine. ‪Xappan a otrăvit-o.
‪Avem lacrimile lui Ahuehuete.
‪Uite, muntele e pe moarte!
‪Xico.
‪Lacrimile, repede!
‪Da, uite-le!
‪Și acum?
‪Stai! Ingredientul cheie.
‪Xico?
‪Copi, ești bine!
‪Da!
‪Mai mult acid!
‪Ai supraviețuit.
‪Acum, o să vă ucid pe toți!
‪Xico!
‪Nu!
‪Cerbule albastru!
‪E prea târziu, nu, frate?
‪Nu.
‪Încă nu e prea târziu.
‪Încă îl putem găsi pe mesager.
‪Am făcut tot ce-am putut.
‪Și n-am găsit-o nici pe mama.
‪Am dat greș.
‪Misiunea voastră
‪nu era să-l găsiți pe mesager.
‪Era să-l însoțiți,
‪ca să se găsească pe el însuși.
‪Eu?
‪Acceptă-ți locul de drept ‪în această poveste, Xico,
‪și îndeplinește-ți misiunea!
‪Pietrele, acum! E momentul!
‪Au reușit!
‪Au reușit, Tataie!
‪Natura reacționează!
‪Muntele…
‪Ucideți-i!
‪Fugiți!
‪Nu fugiți, lacheilor! Întoarceți-vă!
‪Stați! Unde plecați?
‪V-am plătit mult pentru asta!
‪Întoarceți-vă imediat!
‪Ce e asta?
‪Ce se petrece?
‪Dă-mi drumul! Sunt un mare mahăr!
‪Un mare mahăr!
‪Insectă!
‪Insectelor!
‪- Sunt milion… ‪- Nu!
‪Mori, munte nenorocit!
‪Nu mă poți învinge!
‪Localnici afurisiți!
‪Eu nu cunosc frica,
‪iar asta mă face puternic!
‪Adăpostiți-vă!
‪Nu!
‪Azi, omul ne-a amenințat iarăși ‪echilibrul nostru firav.
‪Doar acțiunile celor mai curajoși
‪ne-au salvat.
‪Trebuie să onorăm curajul acestor tineri.
‪Nana Petra!
‪Copi!
‪Cei care au fost răi ‪și-au primit pedeapsa.
‪Cei curajoși
‪și-au primit răsplata.
‪Și cu toții am învățat o lecție.
‪Doar cineva n-a plătit pentru greșeala sa.
‪Ți-ai trădat oamenii
‪și pământul care te-a hrănit ‪și te-a adăpostit.
‪Fiul tău merită o pedeapsă.
‪Domnule, vă rog, nu!
‪Te-a trădat.
‪Pe tine, gardian al pietrelor.
‪Eu nu am reușit
‪să-mi învăț fiul ce să facă.
‪Lupita?
‪Mamă?
‪Mami!
‪Xico…
‪Vino, ocupă-ți locul ‪și strălucește, meritul ți se ivește.
‪Vino!
‪Xico!
‪Vino aici, amice!
‪Cu mândrie îți dau un sfat:
‪Dulce Xico, ai triumfat
‪Iubirea și prietenia curată ‪înving mereu răutatea înfumurată.
‪Au reușit!
‪Cel care ascultă de natură
‪învață să vadă în întuneric.
‪Și doar cel care vede în întuneric
‪va găsi calea către lumină.
‪Xolo, Xolo, Xoloitzcuintle
‪Xico, Xico, Mexico
‪Împărțim pământul nostru
‪Xolo, Xolo, Xoloitzcuintle
‪Xico, Xico, Mexico
‪Oriunde te-ai duce ‪Tu pace vei aduce
‪Să vă spun o poveste magică
‪Despre un cățel din vremea aztecilor
‪De atunci, a rămas ‪Un prieten credincios și frumos
‪Dincolo de viața asta, ne-a călăuzit
‪Și de-a lungul timpului, spiritul lui
‪Ne-a însoțit semenii
‪De asta a venit aici
‪Ca să ne distrăm și să ne imaginăm
‪Xolo, Xolo, Xoloitzcuintle
‪Xico, Xico, Mexic‪o
‪Îi place să treacă granițele ‪Și ne bucură inimile
‪Xolo, Xolo, Xoloitzcuintle
‪Xico, Xico, Mexico
‪Și să ne ducă ideile ‪În întreaga lume
‪Xolo, Xolo, Xoloitzcuintle
‪Xico, Xico, Mexico
‪Împărțim pământul nostru
‪Xolo, Xolo, Xoloitzcuintle
‪Xico, Xico, Mexico
‪Oriunde te-ai duce ‪Tu pace vei aduce
‪Să vă spun o poveste magică
‪Despre un cățel din vremea aztecilor
‪Și de-a lungul timpului, spiritul lui
‪Ne-a însoțit semenii
‪De asta a venit aici
‪Ca să ne distrăm…
‪MULȚUMIRI
‪Îi mulțumim Mamei Natură ‪pentru inspirație,
‪le mulțumim strămoșilor, ‪părinților, bunicilor
‪pentru șansa pe care ne-au oferit-o ‪să privim viața prin ochii inimii.
‪Subtritrarea: Alexandru Pintilei